EELNÕU

NARVA
MUNITSIPAALELAMUFONDI 
ARENGUKAVA AASTATEKS 
2008 - 2011

Koostaja:
Narva Linnavalitsuse Linnavara- ja Majandusamet 

NARVA 2008

SISUKORD 
SISSEJUHATUS
1. ARENGUKAVA ÜLDEESMÄRGID
2. ÜLEVAADE NARVA LINNA ELUASEMEFONDIST JA MUNITSIPAALOMANDUSES OLEVAST ELAMUFONDIST
2.1. ÜLEVAADE NARVA LINNA ELUASEMEFONDIST
2.2. ÜLEVAADE MUNITSIPAALELAMUFONDIST
3. NARVA LINNA ELANIKKONNA SOTSIAALMAJANDUSLIK OLUKORD JA ELUASEMETURU OLUKORRA ÜLEVAADE
4. KOHALIKU OMAVALITSUSE ÜLESANDED JA TEGEVUS ELAMUMAJANDUSE VALDKONNAS  JA OLUKORRA ANALÜÜS
4.1. SEADUSANDLIKUD ALUSED
4.2. KOHALIKU OMAVALITSUSE ELAMUVALDKONNA NORMATIIVAKTID
4.3. MUNITSIPAALELAMUFONDI  HALDAMISVALDKONNA ÜLEVAADE JA SELLE ÜLALPIDAMINE
4.4. ÜLEVAADE ÜÜRILE ANTAVATE MUNITSIPAALELURUUMIDE ANDMETEST
4.4.1. MUNITSIPAALELURUUMIDE ÜÜRlLE ANDMINE JA OLUKORRA ANALÜÜS
4.4.2. SOTSIAALELURUUMIDE ÜÜRILE ANDMINE JA OLUKORRA ANALÜÜS
4.5. ÜLEVAADE MUNITSIPAALELURUUMIDE VÕÕRANDAMISE PROTSESSIST  JA OLUKORRA ANALÜÜS
4.5.1. ÜLDINE ÜLEVAADE MUNITSIPAALKORTERITE MÜÜGIST
5. NARVA MUNITSIPAALELAMUMAJANDUSE HETKEOLUKORRA                                           SWOT-ANALÜÜS
6. LINNA MUNITSIPAALELAMUFONDI ARENGU VISIOON AASTANI 2020
7. KOOSTÖÖ- JA FINANTSEERIMISVÕIMALUSTE ANALÜÜS
8. REALISEERIMISKAVA
9. KASUTATUD KIRJANDUS

SISSEJUHATUS 

Eluase on inimese üheks põhiliseks vajaduseks ning isiku eduka arengu eelduseks. Iga inimese või perekonna vajadustele ja võimalustele vastava eluaseme kättesaadavus tagab ühiskonna sotsiaalse stabiilsuse.    

Nüüdseks on elamureform, mille aluseks sai Eesti Ülemnõukogu poolt 1991. aastal vastu võetud Omandireformi aluste seadus ja 1993. aastal Erastamisseadus, jõudmas lõpule.

Eelnimetatud seaduste üldisest mõttest tulenevalt oli omandireformi eesmärgiks ümber kujundada riigis omandisuhted, kindlustada omandi puutumatus ning luua tingimused turumajanduse arenguks. 
  
Aastal 2007 kuulus kogu vabariigi elamufondist erasektorile 96%, kohalikele omavalitsustele 3%  ja riigile 1%. Perekondade osa, kes elasid isiklikul elamispinnal moodustas orienteeruvalt 85% ja üürnike osa 15%. Kuna eluaseme üüripinnad kuuluvad üldjuhul väikeomanikele, siis sellega seoses puudub antud eluasemeturust, selle tingimustest ja üürihindadest adekvaatne ülevaade. (Allikas: Eesti elamumajanduse arengukava aastateks 2008 – 2013).

Tänaseks kehtivad eluasemevaldkonnas turusuhted, mis tagavad eluasemete ehitamise, omandamise ja hooldamise. Kuid see valdkond vajab kindlasti riigi poolset toetamist ja reguleerimist, sest turg ei suuda rahuldada kõigi elanikkonna rühmade vajadusi eluaseme järele. Nagu praktikas selgus, olid noortel, paljulapselistel peredel, üksikvanuritel ja keskmisest väiksema sissetulekuga perekondadel piiratud võimalused eluaseme omandamiseks. 

1. ARENGUKAVA ÜLDEESMÄRGID 

1.1. Käesolev Narva munitsipaalelamufondi arengukava aastateks 2008 – 2011 (edaspidi tekstis Arengukava) kujutab endast strateegilist dokumenti, mis sisaldab põhisuundi kohaliku omavalitsuse tegevuseks munitsipaalelamufondi efektiivsel kasutamisel, arvestades selle administratiivsete ülesannete ja kohustustega.

Käesolev Arengukava on koostatud Narva Linnavolikogu 27.03.2008. a otsuse nr 109 ”Narva munitsipaalelamufondi arengukava 2008 – 2011 koostamise algatamine ja lähteülesande kehtestamine”  alusel.  

Arengukava sisaldab kogu Narva linna elamufondi ja Narva linna omandis oleva elamufondi analüüsi; on kindlaks määratud kohaliku omavalitsuse tänased ülesanded munitsipaalelamumajanduse valdkonnas ja toodud välja olemasolevad probleemid; koostatud on tulevased tegevussuunad.  

Käesoleva Arengukava struktuur on üles ehitatud lähtuvalt järgmiste sfääride käsitlemisest:

Kohaliku omavalitsuse tegevus munitsipaaleluaseme suhtes

Üldinfo Narva linna elamufondist

Sotsiaal-majanduslikud andmed

Munitsipaal-
elamufondi andmed

korterite võõrandamine

valdamine 

kasutamine

juhtimine ja haldamine

käsutamine

üürile andmine

1.2. Arengukava koostamisel lähtuti järgmistest dokumentidest:
•	Eesti eluasemevaldkonna arengukava 2008-2013.
•	Narva linna Arengustrateegia aastani 2020.
•	Narva linna Arengukava 2008 – 2011 (kuni 25.09.2008 kehtiva redaktsioonis)
•	Poliitikauuringute Keskuse PRAXIS poolt läbi viidud analüüs ”Eluasemepoliitika üleminekuriikides” (2004). 

1.3. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi poolt töötati välja ning rakendati kuni möödunud aastani Vabariigi Valitsuse poolt heakskiidetud valdkondlikku strateegiat ”Elamumajanduse arengukava aastateks 2003-2008”. Vastavalt osutatud Arengukavale oli riigi tegevuse üldeesmärgiks tagada elamumajandusvaldkonnas eluaseme valiku võimalus kõigile Eesti elanikele. Peamine ülesanne seisnes eluasemeturul selliste tingimuste loomises (õiguslik regulatsioon, institutsionaalne korraldus ja toetusmeetmed), mis võimaldaksid eluaseme omanikel, üürnikel ja eluasemesektoris tegutsevatel kodanikuühendustel lahendada oma probleeme iseseisvalt ning teostada isiklikke eluasemestrateegiaid. Riiklik eluasemepoliitika lähtus tasakaalustatud sotsiaalse ja regionaalse arengu põhimõttest. 

17.01.2008. a. kiideti Vabariigi Valitsuse korraldusega nr. 35 heaks Eesti eluasemevaldkonna arengukava aastateks 2008 – 2013. Sellest selgub, et perioodil 2003-2007 läbi viidud eluasemepoliitika oli tervikuna edukas, kuid tehti ka järeldus, et riik pööras suhteliselt vähe tähelepanu sotsiaalsetele sihtrühmadele ja sündüürnikele munitsipaal-üürieluasemete üürimise võimaluse loomisele  ning elamurajoonide planeerimisega seotud küsimustele. 

Viidatud teemadele suurema tähelepanu osutamiseks vajab riiklik eluasemepoliitika ümbervaatamist, et luua sissetulekuta või kriisiolukorda sattunud elanikele paremad võimalused kättesaadava hinnaga eluaseme soetamiseks; et tegeleda kodutute arvu vähendamisega, kiirendada regioonide arengut ja aidata suurendada elumajade energiasäästlikkust. Samal ajal on vajalik intensiivsemate vastastikuste seoste kehtestamine eluaseme-, töö- ja sotsiaalhoolduspoliitika vahel.

Eesti eluasemevaldkonna arengukava aastateks 2008-2013 koostamisel oli määratletud ühe põhiprobleemina asjaolu, et eluase ei ole kõigile Eesti elanikele kättesaadav ning aastast aastasse muutuvad probleemid teravamaks väikese maksevõimega perede jaoks. Eluaseme ja erasektori eluruumide üürimise hinnad  on suuremale osale nendest peredest kättesaamatud ning avaliku sektori poolt pakutavate eluasemete arv on väga väike. Olukord, kus riigile ja kohalikule omavalitsusele kuulub kõigest 4% kogu elamufondist, piirab oluliselt riigi võimalusi eluaseme- ja sotsiaalpoliitika väljatöötamisel ja rakendamisel.   

On oluline, et Euroopa Liidu tasandil on tunnistatud prioriteetseks sotsiaalse kaitsetuse vähendamine ja erivajadustega isikutele kohandatud eluruumide kättesaadavuse tagamine.

Tervikuna on Eesti eluasemevaldkonna arengukaval aastateks 2008-2013 kolm peamist mõõdet: 
•	sotsiaalne aspekt 
•	tehniline aspekt 
•	elukeskkonna aspekt 
ja arengukava lähtub neist järgmiste riikliku eluasemepoliitika suundade arengu valguses: 
•	eluaseme kättesaadavus, 
•	eluasemefondi kättesaadavus 
•	elukeskkonna kättesaadavus. 

Antud ülesannete valguses on vajalik Narva omavalitsuse edasise tegevuse koordineerimine. 

2. ÜLEVAADE NARVA LINNA ELUASEMEFONDIST JA MUNITSIPAALOMANDUSES OLEVAST ELAMUFONDIST 

2.1. ÜLEVAADE NARVA LINNA ELUASEMEFONDIST 

2.1.1. 01.01.2008.a seisuga  kuulub umbes 91% Narva eluasemefondist erasektorile. 

2008. aasta 1. jaanuari seisuga oli Narva eluasemefondis 5211 elamut, kus oli 34 916 eluruumi, millest: 
•	171 eluruumi oli riigi omandis;
•	2 753 eluruumi oli kohaliku omavalitsuse omandis (edaspidi KOV), neist            1 445 korterit ja 1 308 eluruumi tüüpi toad ühiselamutes. 

Allikas: Narva Linnavalitsuse Linnavara- ja majandusamet,  Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, Rahandusministeerium

									Diagramm 1

Eraomandis olevad eluruumid

Narva linna omandis olevad eluruumid

Riigi omandis olevad eluruumid

2.1.2. Linnavara- ja Majandusameti andmetel oli seisuga 01.01.2008 Narvas 370 korteriühistut ja 12 elamuühistut.    

2.2. ÜLEVAADE MUNITSIPAALELAMUFONDIST 

2.2.1. Narva linna munitsipaalelamufond jaguneb:
•	munitsipaalkorteriteks,
•	munitsipaalühiselamuteks.

Seisuga 1. jaanuar 2008 oli Narva linna omanduses 2 753 eluruumi, neist: 
•	1445 korterit,
•	1308 toa tüüpi eluruumi (ühiselamutes). 

Tuleb ära märkida, et tubade arv on muutuv, kuna mitmetes ühiselamutes kujutavad eluruumid endast kahest eraldiseisvast toast koosnevat blokki, mida võib üürida ühe või siis kahe lepinguobjektina. 

Munitsipaalkorterid asuvad hajutatult linna mitmekorruselistes kortermajades (linna omandis ei ole maju, milles asuvad korterid oleksid kõik munitsipaalkorterid).

2.2.2. 01.01.2008.a seisuga asuvad munitsipaaleluruumid järgmiselt:: 

2.2.2.1.
•	9-12-korruselistes majades  asub 184 munitsipaaleluruumi;
•	1-5-korruselistes majades asub 1261 munitsipaaleluruumi;
•	ühiselamu tüübi 5-korrulistes majades asub 1308 tuba.

2.2.2.2.
•	telliskivimajades asub 1204 munitsipaalkorterit,
•	paneelmajades asub 241 munitsipaalkorterit.

2.2.2.3.
•	kuni 1945. aastani ehitatud hoonetes oli 24 munitsipaaleluruumi,
•	aastatel 1946-1960  ehitatud hoonetes oli 100 munitsipaaleluruumi,
•	aastatel 1961-1970  ehitatud hoonetes oli 694 munitsipaaleluruumi,
•	aastatel 1971-1980 ehitatud hoonetes oli 276 munitsipaaleluruumi,
•	aastatel 1981-1990 ehitatud hoonetes oli 300 munitsipaaleluruumi,
•	kuni 1991. ehitatud aastani ja hiljem hoonetes oli 51 munitsipaaleluruumi.

2.2.3. 01.01.2008 seisuga kasutatakse 98% munitsipaaleluruumidest üürilepingu alusel.

2.2.4. Ehitusregistri andmetel oli seisuga 01.01.2008 Narva linna mitmekorruselistes kortermajades 28 945 korterit, millest munitsipaalkortereid oli 1 445. 
See tähendab, et korterite üldarvust oli munitsipaalkortereid 4,99%. 

Diagramm 2
Munitsipaalkorterite arv linnakorterite 
       üldarvust seisuga 01.01.2008

Seisuga 01.01.2008 oli Narva linna omandis 9 ühiselamutüüpi elumaja (sealhulgas osalus Narva linna Puškini tn 26 ühiselamus, mille teiseks osanikuks on Eesti riik).

Tabel  1 
Ühiselamu tüüpi munitsipaalelamud
Nr	Aadress	Eluruumide arv seisuga 01.01.2008	Elanike arv seisuga 01.01.2008	Ehitusaasta	Hoone iseloomustus	
1	Vestervalli 17	160	210	1963	Tellis	
2	Energia 4	178	185	1964	Tellis	
3	Energia 6	178	201	1964	Tellis	
4	Rakvere 91	184	205	1968	Tellis	
5	Viru 3	178	192	1968	Tellis	
6	Kreenholmi 32	83	202	1970	Tellis	
7	Kreenholmi 40	81	203	1972	Tellis	
8	Puškini 26	88	108	1962	Tellis	
9	Võidu 17	178	247	1966	Tellis	
	Kokku:	1308	1753			
Allikas: SA Narva Linnaelamu

2.2.5. Eesti suuremate linnade omandis olevate eluruumide andmete võrdlev analüüs seisuga 01.01.2008 võimaldab teha järelduse, et Narvas on kõige suurem munitsipaaleluruumide hulk vabariigis. 
Tabel 2 
Andmed munitsipaaleluruumide kohta 
Eesti suuremates linnades seisuga 01.01.2008.
 	Kõik omanikud
seisuga 01.01.2008.	KOV	Suhe protsentides	
Tallinn				
Kõik eluruumide tüübid	195 070	3834	1,97%	
Tartu				
Kõik eluruumide tüübid	44 100	640	1,45%	
Narva				
Kõik eluruumide tüübid	34 916	2 753	7,88%	
Allikas: Ehitusregister; Narva Linnavalitsuse Linnavara- ja majandusamet; Tallinna Elamumajandusamet; Tartu Linnavalitsus. Statistiline ülevaade Tartu 2007.
					
2.2.6. Andmed munitsipaalkorterite üürnike vanuse kohta. 
Tabel  3 
Üürnike vanus	naised	mehed	inimesi	%	
18 – 35 aastat 		123	55	178	12,0	
36 – 55 aastat		449	200	649	43,9	
56 – 63 aastat		161	71	232	15,7	
64 aastat ja vanemad 		207	68	275	18,6	
Vanus teadmata	 			144	9,8	
Kokku	 	940	394	1478	100,0	
Allikas: SA Narva Linnaelamu
Ülaltoodud tabelist 3 on näha, et peaaegu pool munitsipaalkorterite üürnikest on 36-55- aastased isikud, see tähendab töövõimeline elanikkond. Sellest järeldub, et nende maksevõime sõltub majanduslikust olukorrast linnas ja vabariigis.

2.2.7. Kokkuvõttes on käesoleval hetkel Narva omavalitsuse valduses vähe munitsipaalelamispinda ja see asub enne aastat 1993 ehitatud elumajades. 
Viimase 15 aasta jooksul ei ole ehitatud uusi munitsipaaleluasemeid. 

3. NARVA LINNA ELANIKKONNA SOTSIAALMAJANDUSLIK OLUKORD JA ELUASEMETURU OLUKORRA ÜLEVAADE

3.1. Elanikkond

	Tabel 4  
                                                                                 Narva linna elanikkonna koosseis 
Aasta	Elanikkond kokku	Mehed	Naised	
1990	82 199	37 558	44 641	
1991	82 952	37 869	45 083	
1992	82 979	37 890	45 089	
1993	80 569	36 696	43 873	
1994	79 094	35 870	43 224	
1995	77 770	35 215	42 555	
1996	76 354	34 408	41 946	
1997	75 211	33 785	41 426	
1998	74 572	33 432	41 140	
1999	73 831	33 048	40 783	
2000	73 295	32 765	40 530	
2001*	70 725	31 682	39 043	
2002*	70 178	31 377	38 801	
2003*	69 816	31 226	38 590	
2004 *	69 730	31 188	38 542	
2005 *	69 410	31 052	38 358	
2006*	68988	30870	38118	
2007*	67497	30130	37367	
2008*	66621	29710	36911	
Allikas: Narva arvudes 2002, 2003-2004.a.
* Narva Linnavalitsuse Elanikkonna Registreerimise Büroo andmetel.

3.2. Narva linna elanikkonna üksikasjalik ealine ja sooline struktuur on esitatud tabelis 5. 

Tabel 5 
Elanikkonna jagunemine  
soo ja vanuse järgi seisuga 01.01.2008.	
vanusegrupp 	kokku	mehed	naised	
0 – 4	2 937	1 513	1 424	
5 – 9	2 898	1 500	1 398	
10 – 14	2 608	1 374	1 234	
15 – 19	4 246	2 173	2 073	
20 – 24	5 288	2 735	2 553	
25 – 29	4 377	2 256	2 121	
30 – 34	4 403	2 155	2 248	
35 – 39	4 559	2 218	2 341	
40 – 44	4 485	2 078	2 407	
45 –49	5 526	2 459	3 067	
50 – 54	5 374	2 394	2 980	
55 – 59	5 212	2 152	3 060	
60 – 64	2 981	1 164	1 817	
65 – 69	3 833	1 363	2 470	
70 – 74	3 349	1 047	2 302	
75 – 79	2 733	734	1 999	
80 – 84	1 320	311	1 009	
85 +	492	84	408	
Kokku	66 621	29 710	36 911	
Allikas: Narva Linnavalitsuse Elanikkonna Registreerimise Büroo andmetel	
			
3.3.  Pensionisaajate arv Narva elanikkonna seas 
Tabel 6
	01.01.2007	01.01.2008	
Vanaduspensionärid 	14150	14342	
Väljatöötatud aastate pensionärid 	209	201	
Rahvapensioni saavad pensionärid 	581	483	
Toitjakaotuspensioni saajad 	805	741	
Teistel seaduslikel alustel pensioni saavad pensionärid 	70	70	
Töövõimetuspensioni saavad pensionärid 	4302	4723	
Kokku:	20117	20560	
		Allikas: Sotsiaalkindlustusamet 

3.4. Andmed töötuse kohta Narvas 
Tabel 7  
 Narva linna tööhõiveametis registreeritud arv aastatel 2001-2008 (aasta alguse seisuga)
2001	2002	2003	2004	2005	2006	2007	31.06.2008	
4562	4223	4055	4100	4193	3130	1326	1887	
Allikas:  Ida-Virumaa Tööhõiveameti Narva osakond 

3.5. Andmed sotsiaaltoetuste väljamaksmise kohta 
Tabel 8
Toimetulekutoetuste maksmine Narvas
 	2004	2005	2006	2007	
Toimetulekutoetuse arvestatud summa, tuh. kroonides	19 754,4	21 736,62	14 162,00	6 211,39	
Toimetulekutoetuse saamiseks esitatud taotluste arv	19855	17 665	139291	6167	
Toimetulekutoetuse saanud perekonnade arv  	2725	2317	1559	721	
Eluasemetoetuse arvestatud summa, tuh. kroonides	6 751,5	5 347,2	3 901,6	1 447,0	
Eluasemetoetuse maksmise juhtumi arv	12 582	9 484	6 294	1449	
Eluasemetoetuse osa (%)  toimetulekutoetuses 	34,2	24,6	27,5	23,3	
Allikas: Narva Linna Sotsiaalabiamet

Tabel 9
Toimetulekutoetust saanud perekonnad peretüüpide järgi
Perekonna sotsiaalne staatus	2004	2005	2006	2007	
Töötuga perekondi 	16917	15111	8940	2168	
Lastega perekondi 	8822	7006	4030	891	
Pensionäride perekondi 	528	774	595	297	
Puudega inimeste perekondi 	801	938	526	177	
Allikas: Narva Linna Sotsiaalabiamet 	

3.6. Narva kinnisvaraturu ülevaade 2008. aasta suvi seisuga. 
Tabel  10 
             						eluruumi 1 m² maksumus 
Narva linnas sisuga 1.juuli 2008. a.
	Remonti-mata
krooni,1m²	Osaliselt remonditud
krooni,1m²	Remon-ditud
krooni,1m²	Osaliselt renoveeri-tud
krooni,1m²	Renoveeritud
krooni,1m²	
Keskmine
hind	3 000-
10 000	4 000-
12 000	6 000-
13 000	8 000-
15 000	10 000- 16 000	
“hruštšovka
”-tüüpi	3 000-
5 000	4 000-
7 000	6 000-
9 000	8 000-
12 000	10 000-13 000	
5- ja 9-korruselised paneelmajad	4 000-
7 000	6 000-
9 000	8 000-
11 000	9 000-
12 000	11 000-13 000	
9-korruselised telliskivi- majad, 	8 000-
10 000	9 000-
12 000	10 000-
13 000	13 000-
15 000	14 000-16 000	
Vana fond (kesklinn)	4 000-
8 000	6 000-
8 000	7 000-
12 000	11 000-
14 000	13 000-16 000	
Allikas: OBER-HAUS KINNISVARA AS	

01.01.2008. a seisuga oli elamispinna 1 m2 keskmine maksumus Narvas:
•	«hruštšovka”			8 720 krooni/м2
•	5-korruseline paneelmaja	9 930 krooni/м2
•	5-korruseline telliskivimaja 	10 100 krooni/м2
•	9- korruseline paneelmaja	10 230 krooni/м2
•	9- korruseline telliskivimaja	12 140 krooni/1м2
•	vana fond			9 070 krooni/м2 (keskuses 11 240 krooni/м2)
•	uus ehitus		 	19 210 krooni/м2 (Oru 11 – 13 301 krooni/м2, Kangelaste 39 – 14 250 krooni/м2,  Kraavi 14 – 23 751 krooni/м2)
Allikas: OBER-HAUS KINNISVARA AS	

Tabel 11
Andmed Narva linnas tehtud korteritetehingute kohta
Pindala (m²)	tehingud perioodil 01.01.2004 - 31.12.2004	tehingud perioodil 01.01.2005 - 31.12.2005	tehingud perioodil 01.01.2006 -31.12.2006	tehingud perioodil 01.01.2007-31.12.2007	
	tehingu-te arv  	pindala-ühiku maksumus, kr/m²	tehin-gute arv  	pindala-ühiku maksumus, kr/ m²	tehingute arv  	pindala-ühiku maksumus, kr/ m²	tehin-gute arv  	pindala-ühiku maksumuskr/ m²	
 		keskmine		keskmine		keskmine		keskmine	
10-29,99	44	2 544,57	92	3 505,54	105	8 567,01	98	12351,56	
30-40,99	126	2 736,51	180	3 583,85	181	8 581,41	183	12064,02	
41-54,99	104	2 970,18	190	3 893,96	207	8 647,80	182	12540,45	
55-69,99	73	3 137,06	137	4 365,47	142	8 704,88	99	13765,11	
70-249,99	20	2 956,25	28	4 200,14	45	9 099,29	37	11374,35	
KOKKU	367	2 871,36	627	3 864,64	680	8 659,45	599	12494,37	

Pindala  (m²)	Tehingud perioodil 01.01.2008 - 30.06.2008	
	tehingute arv	pindalaühiku maksumus, kr/m²	
 		keskmine	
10-29,99	35	9271,44	
30-40,99	94	10697,92	
41-54,99	84	11857,69	
55-69,99	54	12496,84	
70-249,99	29	15536,58	
KOKKU	296	11660,61	
Allikas: Maaamet			

Nagu ülaltoodud tabelist selgub, 2007.a võrreldes langes 2008. aastal 1 m² keskmine müügihind keskmiselt 7%. Analüüsides Tallinna linna analoogilisi andmeid, võib järeldada, et 1 m² keskmine maksumus vähenes 8,5%. 
Niisiis on käesoleval hetkel kinnisvaraturul üldiseks tendentsiks maksumuse vähenemine ja kinnisvaratehingute arvu kahanemine. 

4. KOHALIKU OMAVALITSUSE ÜLESANDED JA TEGEVUS ELAMUMAJANDUSE VALDKONNAS  JA OLUKORRA ANALÜÜS

4.1. SEADUSANDLIKUD ALUSED 

Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse (RT I 1993, 37, 558) paragrahv 6 sätestab omavalitsusüksuse ülesanded ja pädevuse: 
”Omavalitsusüksuse ülesandeks on korraldada antud vallas või linnas sotsiaalabi ja -teenuseid, vanurite hoolekannet, noorsootööd, elamu- ja kommunaalmajandust, veevarustust ja kanalisatsiooni, heakorda, jäätmehooldust, territoriaalplaneerimist, valla- või linnasisest ühistransporti ning valla teede ja linnatänavate korrashoidu, juhul kui need
ülesanded ei ole seadusega antud kellegi teise täita.”

Elamuseadus (RT I 1992, 17, 254) paragrahv 8 sätestab, et  kohaliku omavalitsuse volikogu võimkonda elamusuhete reguleerimisel tema haldusterritooriumil kuulub:
•	eluruumi või selle kasutusõigust mitteomavate, samuti elamistingimuste parandamisel abi vajavate isikute arvestuse korra kehtestamine;
•	munitsipaalomandis olevate eluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise korra, sealhulgas hooldus- ja remondieeskirjade kehtestamine;
•	muude küsimuste otsustamine, mis on seadusega antud kohaliku omavalitsuse volikogu võimkonda.

Sotsiaalhoolekande seadus (RT I, 1995, 21, 323) sätestab kohaliku omavalitsuse kohustuse osutada muude sotsiaalteenuste hulgas ka eluasemeteenust, mis seisneb seaduse (paragrahv 14) kohaselt järgnevas:
 
1)  Kohalikud omavalitsusorganid on kohustatud andma eluruumi isikule või perekonnale,
kes ise ei ole suuteline ega võimeline seda endale või oma perekonnale tagama, luues vajaduse korral võimaluse sotsiaalkorteri üürimiseks. Sotsiaalkorteri andmise ja kasutamise korra kehtestab valla- või linnavolikogu elamuseaduse (RT 1992, 17, 254; RT I 1998, 71, 1199;2000, 88, 576; 2001, 85, 509; 93, 565) § 8 punkti 2 alusel. 
 
2)  Isikuid, kellel on raskusi eluruumis liikumise, endaga toimetuleku või suhtlemisega, abistab valla- või linnavalitsus eluruumi kohandamisel või sobivama eluruumi saamisel.

Seadusest tulenevalt on kohaliku omavalitsuse ülesandeks esmajoones sotsiaalselt kaitsetute elanikkonna rühmade eluasemeprobleemide lahendamine. 

Omandireformi aluste seadus (RT I 1991, 21, 257) kohustab kohalikke omavalitsusi varustama elamispinnaga üürnikke, kes on seaduses ära toodud alustel omandireformi õigustatud subjektidele tagastatud eluruumidest välja tõstetud.   
Antud kohustuse täitmine on paljude Eesti omavalitsuste jaoks problemaatiline vabade munitsipaaleluruumide puudumise tõttu. Tallinna Linnavalitsus on viimaste aastate jooksul realiseerinud munitsipaaleluruumide ehitamise programmi sundüürnike elamispinnaga varustamiseks, mis on oluliseks koormaks linna eelarvele.

Samal ajal on Narva eluasemevaldkonna erisuseks see, et Narvas puudub omandireformi tagajärjel tekkinud sundüürnike probleem. Antud tegur eristab Narvat teistest omavalitsustest ning on omalaadseks positiivseks teguriks munitsipaalelamusektori kui linna sotsiaalse tasakaalu lahutamatu osa edasises arendamises. 

4.2. KOHALIKU OMAVALITSUSE ELAMUVALDKONNA NORMATIIVAKTID 

4.2.1. Narva Linnavolikogu 17. aprilli 1996. a määrusega nr 85/37 kinnitati Munitsipaaleluruumide eraldamise ja elamistingimuste parandamist vajavate isikute registreerimise eeskiri. Munitsipaaleluruumide eraldamine on eelkõige ettenähtud vähekindlustatud isikute elamistingimuste parandamiseks.

Munitsipaaleluaseme  (nii munitsipaal- kui sotsiaaleluaseme) taotlejateks saavad olla järgmised isikud (on kantud Narva linna elanikeregistrisse): 

•	isikud, kelle elamispind muutus elamiskõlbmatuks loodusõnnetuste tõttu;
•	isikud, kes vabanevad riiklikest või munitsipaalsetest hoolekandeasutustest, sugulaste või hooldajate eestkoste alt; 
•	isikud, kelle eluruumid on varisemisohtlikud või asuvad majades, mis ehitatakse ümber mitteeluruumideks või lähevad lammutamisele;
•	seadusevastaselt süüdistatud isikud ning isikud, kes on vabanenud kinnipidamiskohtadest juhul, kui ei ole võimalik neile tagastada endist elamispinda; 
•	Narva Linnavalitsuse kutsel linna töölesaabunud spetsialistid;
•	õigusevastaselt represseeritud kodanikud, kes pöördusid tagasi välismaalt vabariiki; 
•	isikud, kes lapsendasid kolm või enam last või kolme või enam lapse hooldajaks.

Elamistingimuste parandamiseks võetakse arvele isikud, kes on elanud Narvas alaliselt vähemalt viimase 5 aasta ja kui iga perekonnaliikme kohta on mitte üle 6 m2 elamispinda: 
•	I ja II grupi invaliidid; 
•	isikud, kes põevad teatud kroonilisi haigusi, mis on esitatud Eeskirja lisas 1; 
•	üksikemad (omavad üksikema raamatut);
•	paljulapselised pered, kus on kolm või enam last vanuses alla 18 aasta;
•	pensionärid;
•	munitsipaalorganisatsioonide ja- teenistuste, kultuuri-, haridus- ja tervishoiuasutuste ning kohaliku omavalitsusorganite ja linnamajanduse töötajad. 

Seisuga 31.12.2007 oli elamistingimuste parandamist vajavate isikute nimekirjas 37 perekonda. 

4.2.2. 14. oktoobril 1998 aastal kinnitati Narva Linnavolikogu määrusega nr 63/31 Sotsiaaleluruumide eraldamise ja kasutamise kord Narva linnas.
Antud korra eesmärgiks on tingimuste määratlemine sotsiaaleluaseme kasutusse andmisel vähekindlustaud isikutele, kes elavad Narva linna haldusterritooriumil.

Sotsiaaleluruumi taotlejateks võivad olla järgmised alaliselt Narvas elavad isikud (on kantud Narva elanike registrisse): 
•	üksinda elavad pensionärid ja invaliidid;
•	vähekindlustatud perekonnad;
•	sotsiaalhoolekandeasutusest lahkunud isikud;
•	kohtuotsuse alusel eluruumist väljatõstetud isikud.

Sotsiaaleluruumi taotlejateks saavad olla järgmised isikud, kes ei ela alaliselt Narvas:
•	sotsiaalhoolekandeasutusest tagasipöördunud isikud, kes olid eespool osutatud asutustesse suunatud Narvast;
•	kinnipidamiskohast vabanenud isikud, kes vahetult enne kinnipidamiskohta paigutamist elasid alaliselt Narvas; 
•	teised isikud võivad olla sotsiaaleluruumi taotlejaks erandjuhtudel, mille kohta võtab vastu otsuse Narva Linnavalitsus. 

Sotsiaalhoolekande seadusest tulenevalt on kohaliku omavalitsuse ülesandeks linnaelanike eluasemeprobleemide lahendamine, kui nad ei ole võimelised ise endale eluaset tagama. 
Selleks peab linn arendama munitsipaaleluasemefondi, mis oleks potentsiaalselt võimeline rahuldama sotsiaalselt kindlustamata elanike vajadusi, luues seeläbi eeldused sotsiaalseks tasakaaluks linnas.  

Kahjuks on seadusandluses sotsiaaleluasemete võimaldamise tingimusi määratletud üsna üldiselt. 

Sellega seoses on vajalik läbi viia Narva linnas Sotsiaaleluruumide eraldamise ja kasutamise kehtiva korra analüüs, lähtudes tänasest olukorrast, ning vajaduse korral välja töötada uus lähenemine sotsiaaleluruumi kasutusse andmiseks (range kontrolli kehtestamine sotsiaalsete eluruumide kasutamise üle, perekonna sissetuleku suuruse kindlaksmääramine, mis võimaldaks taotleda sotsiaaleluruumi eraldamist jne). 

4.3. MUNITSIPAALELAMUFONDI  HALDAMISVALDKONNA ÜLEVAADE JA SELLE ÜLALPIDAMINE 

4.3.1. Kuni 01.07.2003.a Narva linna elamufondi bilansiliseks valdajaks oli AS Narva Elamuvaldus, mis oli vastavalt Eluruumide erastamise seadusele eluruumi erastamise kohustatud subjektiks.

Ajavahemikul 1994–2003 viidi AS-i Narva Elamuvaldus poolt läbi eluruumide erastamise, elamu haldamise ja majandamise korteriühistule üleandmise ning korteriomandi seadmise protsess.

01.07.2003 anti Narva Linnavolikogu 19.06.2003 otsusega nr 84/18 AS-i Narva Elamuvaldus bilansist Linnavaraameti (edaspidi Linnavara- ja Majandusamet) bilanssi 2080 korterit ja 9 ühiselamut. 

Käesoleval ajal on munitsipaaleluasemed Linnavara- ja Majandusameti bilansis, kes lahendab munitsipaaleluaseme valdamise, kasutamise ja käsutamisega seotud küsimusi, organiseerib ja teostab munitsipaalkorterite võõrandamist, kontrollib Narva linna omandis olevate munitsipaaleluruumide haldamilepingu täitmist, mis on sõlmitud Linnavara- ja Majandusameti ja SA Narva Linnaelamu vahel. 

AS Narva Elamuvaldus teostab elumajade hooldamist ja haldamist ja põhikirjaga ettenähtud tööd.

4.3.2. Narva Linnavolikogu 24.04.2003 otsusega nr 60/14 moodustati sihtasutus Narva Linnaelamu (edaspidi SA Narva Linnaelamu), kellele anti 01.07.2003 vastavalt lepingule üle Narva omandis olevate eluruumide haldamine.

Vastavalt põhikirjale on SA Narva Linnaelamu tegevuse eesmärgid:
•	munitsipaalelamufondi valitsemine ja kasutamine;
•	munitsipaalelamufondi säilimise tagamine ja tehnilise seisukorra parandamine;
•	mitteeluruumide, hoonete, ehitiste ja rajatiste valitsemine ja valdamine;
•	omanduses oleva vara säilimine ja tehnilise seisukorra parandamine.

Oma eesmärkide saavutamiseks SA Narva Linnaelamu: 
•	võtab endale munitsipaalelamufondi töödega seotud kohustused Linnavaraameti poolt temale vara valitsemisele andmise hetkest alates;
•	peab eluruumi või nende kasutusõigust mitteomavate isikute ning elutingimuste parendamiseks abi vajavate isikute arvestust vastavalt Narva Linnavolikogu poolt kehtestatud korrale;
•	vormistab eluruumide vahetust ja kasutusõigust vastavalt Narva Linnavolikogu poolt kehtestatud eeskirjale;
•	peab munitsipaalelamufondi registrit; 
•	täidab munitsipaalelamufondi üürileandja funktsioone;
•	sõlmib lepinguid ühiselamute majanduslikuks teenindamiseks ja kontrollib nende täitmist; 
•	teeb pidevat koostööd Sotsiaalabiameti, politsei, tulundusühingute ja mittetulundusühingutega probleemsete perekondade ja muude küsimuste lahendamiseks;
•	täidab ühistu liikme kohustusi majades, kus on loodud korteriühistud ja on olemas munitsipaaleluruumid;
•	teeb koostööd korteriühistute ja korteriomanike ühisustega;
•	annab konsultatsioone, osutab infoalast ja muud abi munitsipaalelamufondi üürnikele; 
•	kaasab Eesti ja välismaiste organisatsioonide vahendeid ja muid annetusi eesmärkideks, mis on ette nähtud käesoleva põhikirjaga;
•	osaleb projektide koostamises ja realiseerimises;
•	loob oma tegevuseks ja eesmärkide täitmiseks vajaliku infrastruktuuri, tagab selle töö ja arengu;
•	teostab muud eesmärkide saavutamiseks vajalikku tegevust, mis ei ole vastuolus Eesti Vabariigi seadustega. 

Seisuga 01.01.2008 oli SA Narva Linnaelamu valitsemisel 1443 korterit ning 9 ühiselamut, kus kasutatakse üürilepingu alusel 1308 tuba.

4.3.3. Vastavalt Narva Linnavolikogu 15.01.2004 otsusele nr 1/26 kehtestati Narva linna haldusterritooriumil paiknevatele eluruumidele üüritasu piirmäär suurusega 8 krooni/m² kuus. 
Käesoleva ajani  ei nõuta munitsipaal- ja sotsiaaleluruumide üürnikelt üüri maksmist, mis sisuliselt ei vasta avalikule huvidele ja vara kasutamise eesmärgitele.
Kehtestatud piirmäär kasutatakse toimetuleku arvestamisel Sotsiaalabiameti poolt. 

Võrdlemiseks: Tallinnas munitsipaaleluruumides üürimaks on 20 krooni 1 m2, uutes munitsipaaleluruumides on 25 - 100 krooni 1m2,  sotsiaaleluruumides üürimaks on 15 krooni 1 m2. 

Laekunud raha võiksid vähendada linnaeelarve koormatust munitsipaaleluruumide ülalpidamiseks. 

Arvestused näitavad, et üürimaksu kehtestamisel  8 krooni/ 1 м2 suuruses, moodustaksid munitsipaalkorterite üürimast eelarve tulud 507,7 tuh. krooni kuus ning  6 000 000 krooni aastas, munitsipaaltubade üürimast (tingimusel, et üürimaks on 4 krooni 1 м2 (sest ühiselamutes elavad vähekindlustatud isikud)), moodustaksid eelarve tulud 83 000  krooni kuus ning  1 000 000  krooni aastas.
Seoses sellega  on otstarbekaks töötada välja meede munitsipaaleluruumide üürimaksu kehtestamiseks.

4.3.4. Tabelist 2 (lehekülg 7) nähtub, et kõik ühiselamud olid ehitatud ajavahemikul 1962 – 1972. Nendes hoonetes ei ole viimaste aastakümnete jooksul tehtud ühtegi tõsist remonti. Ühiselamutes elav elanikkonna sotsiaalgrupp kujutab endast kas madala või üldse ilma mingi sissetulekuta inimesi. Ühiselamute ülalpidamine on olnud viimase kümne aasta jooksul kahjumlik: elanikud ei tasunud elementaarseid kommunaalteenuste kulusid kuude kaupa. Lisaks sellele on ühiselamute elanikud suhtunud võimaldatud elamispinda kui ühiskondlikusse varasse, mistõttu on ühiselamud praegu viivitamatut remonti vajavas seisukorras. 

SA Narva Linnaelamu tellis 19.11.2004 FIE-lt Niina Kostina linna 9 ühiselamu konstruktsioonielementide tehnilise seisukorra ekspertiisiotsuse. Sellest selgub, et kõik 9 linna ühiselamut vajavad täismahus remonti.

Aastatel 2003-2008 eraldati linna eelarvest Linnavara- ja Majandusametile munitsipaalelamufondi remontimiseks vahendeid, mille arvelt SA Narva Linnaelamu korraldas remonditööde teostamise. 

Tabel  12
Narva linna eelarvest aastatel 2003 - 2008 
munitsipaalelamumajandusele suunatud vahendid (tuh. kroonides)
Aasta	2003	2004	2005	2006	2007	2008	
Investeeringu suurus 	1 770	2 031	2 363	2 750	5 500	3 538	

2003. aasta remondikulud - 1 mln 770 tuh krooni 
Teostatud tööd: 
1.	katuse kapitaalremont ühiselamus aadressil Viru 3;
2.	äravoolurennide vahetamine, varikatuste remont ühiselamute sissekäikude kohal;
3.	ühisköökide kosmeetiline remont koos gaasipliitide vahetamisega Vestervalli 17 ja Viru 3 ühiselamutes;
4.	aknaavade renoveerimine üldkasutatavates kohtades Kreenholmi 32 ja 40 ühiselamutes;
5.	tubade remont Narva lastekodu kasvandikele ja vabanenud tubade remont ühiselamutes. 

2004. aasta remondikulud - 2 mln 31 tuh krooni
Teostatud tööd:
1.	elektrisäästusüsteemide renoveerimine üheksas ühiselamus;
2.	fonolukkudega metalluste paigaldamine ühiselamute peasissekäikudele;
3.	üldkasutatavate kohtade soojasäästuprogramm (aknaavade rekonstrueerimine ühiselamutes Energia 4 ja 6, Võidu 17 ja Vestervalli 17); 
4.	automatiseeritud soojussõlmede paigaldamine ühiselamutesse (Võidu 17, Vestervalli 17, Viru 3); 
5.	ühiselamute tubade remont (sh sanitaartehnika, ukseplokkide, klaaside väljavahetamine) – 118 tuba; 
6.	ühiselamute tubade kosmeetiline remont (Narva Lastekodu kasvandikele) – 31 tuba; 
7.	duširuumi avamine Võidu 17 ühiselamus.

2005. aasta remondikulud - 2 mln 363 tuh krooni
Teostatud tööd:
1.	duširuumide ehitus Puškini 26, Energia 4 ja 6 ühiselamutes;
2.	esimese korruse kompleksremont Vestervalli 17 ühiselamus lastekodukasvandikele (tubade, köögi ja koridori remont); 
3.	soojasäästuprogrammi raames vahetati välja uksed Kreenholmi 32 ja 40 ühiselamutes; 
4.	veesäästuprogrammi raames vahetati välja tubade sanitaartehniline varustus, vahetati välja vee- ja kanalisatsioonitorustik ühiselamutes Kreenholmi 32 ja 40,Võidu 17 ja Energia 6; 
5.	toimingud tuleohutuse tagamiseks, ühiselamud varustati tulekustutitega, Energia 6 ühiselamu paigaldati tuletõrjesignalisatsioon; 
6.	koridoride remont Energia 6 ühiselamu väikeses tiivas; 
7.	eesruumi remont Kreenholmi 32 ühiselamus. 

2006. aasta remondikulud - 2 mln 750 tuh krooni
Teostatud tööd:
1.	duširuumide ehitus Vestervalli 17 ühiselamus; 
2.	veesäästuprogrammi raames vahetati välja sanitaartehniline varustus ja külmaveetorustik ühiselamutes Energia 4, Energia 6 ja Vestervalli 17;
3.	esimeste korruste kosmeetiline remont (koos põrandate remondiga) Energia 4, Energia 6 ja Vestervalli 17 ühiselamutes; 
4.	koridoride remont Vestervalli 17 ja Viru 3 ühiselamute väikeses tiivas; 
5.	ühisköökide remont Vestervalli 17 ja Viru 3 ühiselamutes; 
6.	sillutisriba remont Energia 6 ühiselamu ees; 
7.	treppide remont ühiselamutes Rakvere 91, Võidu 17, Vestervalli 17, Energia 6 ja Energia 4;  
8.	vihmaveetorude vahetus ühiselamutes Viru 3 ja Puškini 26;
9.	ühiselamute tubade kosmeetiline remont (Narva Lastekodu kasvandikele) – 8 tk; 
10.	vabanenud tubade remont ühiselamutes – 146 tk. 

2007. aasta remondikulud - 5 mln 500 tuh krooni 
Teostatud tööd:
1.	koridoride remont ühiselamus Vestervalli 17 (2 ja 3 korrus); 
2.	vabanenud tubade remont (koos ukseplokkide vahetamise, klaasimise, lukkude vahetamise, aknaplokkide vahetamise, elektrisüsteemi remondi ja sanitaartehnika vahetamisega) – 135 tk; 
3.	Kreenholmi 32 ühiselamu (noortele lastega peredele) esimese korruse mitteeluruumide rekonstrueerimine;  
4.	ühiselamute tubade kosmeetiline remont (Narva Lastekodu kasvandikele) – 11 tk; 
5.	Kreenholmi 40 ühiselamu Lastekeskuse ruumi remont. 

2008. aasta remondikulud – 3 mln 538 tuh krooni
Teostatud tööd (seisuga 01.05.2008):
1.	Vestervalli 17 ühiselamu (suure tiiva 4 ja 5 korrus) koridoride remont; 
2.	vabanenud ühiselamutubade remont – 51 tk (klaasimine, ukseplokkide vahetamine, sanitaartehnika remont ja vahetamine, elektrisüsteemi remont); 
3.	ühiselamute tubade kosmeetiline remont (Narva Lastekodu kasvandikele) – 3 tk;
4.	ühingu ‘’Blokadniki Leningrada’’ ruumi remont; 

Kavatsetakse teostada:
1.	tuletõrjeveevõrgu renoveerimine ühiselamutes Rakvere 91, Kreenholmi 32 ja Kreenholmi 40; 
2.	tuletõrjesignalisatsiooni paigaldamine ühiselamutes Energia 4, Vestervalli 17 ja Viru 3;
3.	ühisrõdude renoveerimine ühiselamutes Puškini 26, Energia 4 ja Energia 6;
4.	vee äravoolusüsteemi renoveerimine ühiselamutes Energia 4, Energia 6, Vestervalli 17 ja Võidu 17;
5.	duširuumi ehitamine ühiselamus Viru 3. 

Vaatamata sellele, et viimase 5 aasta jooksul on ühiselamuid plaanipäraselt remonditud ja linn on nende korrashoidmiseks eraldanud vahendeid, eksisteerib endiselt vajadus nende tööde jätkamiseks. Ühiselamutes elavad valdavalt vähekindlustatud isikud, neis asub 50% linna sotsiaaleluruumidest, see aga tähendab seda, et ei saa loota remondikulude katmisele üürnike poolt. 
Tabel 13
Vajalikud tööd munitsipaalühiselamutes 
seisuga 2008.  mai 

Vajalikud tööd	ÜHISELAMU AADRESS	
		Energia 6	Energia 4	Puškini 26	Viru 3	Vestervalli 17	Võidu 17	Kreenholmi 32	Kreenholmi 40	Rakvere 91	
1	Hoonete soojakadude vähendamine:
- jätkata üldkasutatavate kohtadesse plastikakende
paigaldamist	
+	
+		+		+, või kinni müürida			+	
	- jätkata metalluste paigaldamist koridoridesse,
köökidesse	+	+		+		+	+	+		
	- välja vahetada keldriaknad klaaspakettide vastu	+	+	+	+	+					
	- välja vahetada eeskoja uksed koos klaaspindade
vähendamisega										
	- välja vahetada pesukuivatusrõdude uksed		+	+	+		+				
	- välja vahetada eeskodade puidust välisuksed
soojustatud metalluste vastu							+	+		
	- välja vahetada tubades aknad koos aknapleki paigaldamisega	+	+	+	+	+	+	+	+	+	
	- ukseplokkide vahetamine tubades	+	+				+		+	+	
2	Välja vahetada:
- sanitaartehniliste, kütte- ja gaasiseadmete
sulgemisarmatuur kuulkraanide vastu				+					+	
	-  gaasipliidid										
	-  keldris paiknevad kanalisatsioonisüsteemi malmtorud
(püstikud) plastiktorude vastu			+	+					+	
	- püstikute rekonstrueerimine	+	+		+о	+	+	+	+	valiku-line	
	-duširuumide ehitamine 				+						
	- teostada kanalisatsiooni ja veevarustuse kapitaalremont
koos malmtorude väljavahetamisega plastiktorude vastu (keldris)				+					+, kanali-satsioon	
	- ümber paigaldada kanalisatsioon piki hoone fassaadi
hoovipoolsel küljel, asendades malmtorud plastiktorudega					+					
	- asendada plastiktorudega kanalisatsiooni malmist jaotustorud, mis kulgevad hoonest kaevudeni		+					+			
3	Teha kapitaalremont:										
	- sissekäigu trepp						+	+	+		
	- eeskoja vaheseinad								+		
	- sissepääsud treppidele ja eeskoja põrand										
	- sillutised		+	+		+	+	+	+, kosmee-tiline	+	
	- soklid	+	+	+		valikuline	+	+	+, kosmee-tiline		
	- keldriruumid					+					
	- keldritrepi remont koos puidust välisuste vahetusega
metalluste vastu					+					
4	Üldehitustööd:
- taastada koridorides ja üldkasutatavates ruumides
seinte krohvitud pinnad (küprok või märgkrohv)	40%
+

	+		40%

+

о		+	
2-5 korrus
+

	+	valiku-line

+

	- remont koos betoonist (plaat-) või linoleumist
põrandakatete taastamisega	40%
+

+
		40%

+
о		

+
	2.-5. korrus

+
	+		
	- remont koos puitpõrandakatete taastamisega		+		valikuline						
	- linoleumkatete remont						+				
	- maalritööd üldkasutatavates kohtades	40%
+
	+	+	40%
+

		+
	2.-5. korrus
+

	+	+	
	- koridoride, treppide ja üldkasutatavate kohtade kosmeetiline remont	40%
+

+
		40%

+

+

+

+
		
	- koridoride, treppide ja üldkasutatavate kohtade
kompleksne kapitaalremont 						+		+		
	- vahetada uksed tubades ja koridorides	+	+				+		+		
	- remontida või vahetada välja pesukuivatusrõdude
piirded	+	+	+	+	+	+				
	- lõpetada elektrivarustussüsteemi täiemahuline remont eurostandarditega vastavusse viimiseks 										
	- kõrvaldada katuselekked (katusekatte remondi vead) 					+					
5	Remontida katuse rinnatis					+					
6	Taastada vihmaveetorud	+	+			+	+				
7	Ehitada rennid veeäravooluks sillutise taha				+		+				

Tabel 14
Vajalikud kulud tööde teostamiseks  munitsipaalühiselamutes 
seisuga 2008. mai.  
Projekti või tegevuse nimetus	2008	Vajalikud kulud
2009 aastaks, tuh. EEK	Vajalikud kulud
2010 aastaks,
 tuh. EEK	Vajalikud kulud
2011 aastaks,
tuh. EEK	
Remonditööde teostamine
munitsipaalühiselamutes	3538,0	15625,0	
15770,0	
18970,0	
Vestervalli 17 
•	üldkasutatavate ruumide kosmeetiline remont,
•	aknaplokkide vahetamine,
•	vee äravoolusüsteemi renoveerimine 
•	tubades kanalisatsioonitorustiku ja külmavee jaotustorustiku vahetamine 
Kokku:	

470,0

100,0

570,0	

360,0

400,0
760,0	

360,0

500,0
860,0	

360,0

500,0
860,0	
Viru 3
•	üldkasutatavate kohtade kosmeetiline remont,
•	aknaplokkide vahetamine,
•	rõdude remont,
•	duširuumide ehitus, 
•	ühisköökide remont (5 tk )
•	tubades kanalisatsioonitorustiku ja külmavee jaotustorustiku vahetamine.
                                                                           
  Kokku:	

240,0

240,0	

650,0
480,0
100,0

250,0

400,0

1880,0	

650,0
450,0

250,0

500,0

1850,0	

450,0

500,0

950,0	
Energia 4
•	üldkasutatavate ruumide kosmeetiline remont, 
•	aknaplokkide vahetamine,
•	rõdude remont,
•	vee äravoolusüsteemi renoveerimine 
•	tubades kanalisatsioonitorustiku ja külmavee jaotustorustiku vahetamine
•	sillutise remont 
•	korrustele tulekindlate uste paigaldamine 
•	ruum ühingule «Blokadniki Leningrada»
Kokku:	

66,6

100,0

43,5
210,0	

550,0

315,0

400,0
150,0

100,0

1515,0	

570,0

370,0

500,0

60,0

1500,0	

570,0

370,0

500,0

1440,0	
Energia 6 
•	üldkasutatavate ruumide kosmeetiline remont,
•	aknaplokkide vahetamine, 
•	rõdude remont,
•	vee äravoolusüsteemi renoveerimine 
•	korrustele tulekindlate uste paigaldamine
•	tubades kanalisatsioonitorustiku ja külmavee jaotustorustiku vahetamine
Kokku:	

66,6

100,0

166,6	

250,0
400,0

50,0

200,0

900,0	

250,0
450,0

50,0

200,0

950,0	

500,0
450,0

50,0

200,0

1200,0	
Puškini 26
•	aknaplokkide vahetamine,
•	rõdude remont, 
•	üldkasutatavate ruumide kosmeetiline remont,
•	sillutise remont
Kokku:	

66,8

66,8	

250,0

250,0
90,0
590,0	

250,0

270,0

52,0	

250,0

270,0

520,0	
Rakvere 91
•	aknaplokkide vahetamine,
•	tuletõrje sisemise veetorustiku renoveerimine
•	kanalisatsioonitorustiku ja külmavee jaotustorustiku vahetamine 
•	rõdude remont 
Kokku:	

186.8

186,8	

150,0

200,0

350,0	

150,0

200,0
100,0
450,0	

150,0

200,0

350,0	
Võidu 17
•	aknaplokkide vahetamine, 
•	üldkasutatavate ruumide kosmeetiline remont,
•	vee äravoolusüsteemi renoveerimine
•	sillutisriba remont 
Kokku:	

100,0

100,0	

420,0

300,0

160,0
880,0	

450,0

300,0

750,0	

450,0

300,0

750,0	
Kreenholmi 32
•	Esimese korruse elutubadeks renoveerimine 
•	Tuletõrje sisemise veetorustiku renoveerimine 
Kokku:	

186,6
186,6	

4500,0

4500,0	

4500,0

4500,0	

10000,0

10000,0	
Kreenholmi 40
•	üldkasutatavate ruumide kosmeetiline remont,
•	aknaplokkide vahetamine, 
•	Tuletõrje sisemise veetorustiku renoveerimine
•	korrustele tulekindlate uste paigaldamine
•	tubades kanalisatsioonitorustiku ja külmavee jaotustorustiku vahetamine
Kokku:	

186.6

186,6	

500,0
340,0

100,0

350,0
1290,0	

500,0
340,0

350,0
1190,0	

500,0
750,0

450,0
1700,0	
Tuletõrjemeetmed ühiselamutes (signalisatsiooni paigaldamine)
 	1100,0	1800,0	2000,0		
Ühiselamute sotsiaalruumide remont 	525,0	1160,0	1200,0	1200,0	

4.4. ÜLEVAADE ÜÜRILE ANTAVATE MUNITSIPAALELURUUMIDE ANDMETEST 

Skemaatiliselt toimub munitsipaaleluruumide üürile andmine järgmiselt:

Asustamata (vabastatud) munitsipaaleluruumid

Munitsipaaleluruumi üüritakse  sotsiaaleluruumina isikutele, kes vajavad sotsiaaleluruumi

Linnavolikogu otsusega omistatakse 			Linnavolikogu otsusega ”sotsiaaleluruumi staatus”				tunnistatakse võõrandamisele  								mittekuuluvaks
(peamiselt toad ühiselamutes)				

Munitsipaaleluruume üüritakse  isikutele, kelle elamistingimused vajavad parandamist ja spetsialistidele

4.4.1. MUNITSIPAALELURUUMIDE ÜÜRlLE ANDMINE JA OLUKORRA ANALÜÜS 
 
Käesoleval ajal kehtiv seadusandlus ei kohusta kohalikke omavalitsusi teatud isikutekategooriatele munitsipaaleluasemeid üürile andma. Erandeid sisaldab Eluruumide erastamise seadus, mis kohustab kohalikke omavalitsusi leidma eluruume sundüürnikele ja   Sotsiaalhooldekande seadus, mis kohustab andma eluruumi isikutele, kes ei ole võimelised seda tagama endale või oma perekonnale.

Sellest tulenevalt on kohalikul omavalitsusel õigus iseseisvalt otsustada munitsipaaleluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise küsimusi, lähtudes kohaliku omavalitsuse prioriteetsetest ülesannetest ning toetudes linna ja regiooni arengukavale tervikuna ning samuti avalikke huvisid arvesse võttes.

4.4.1.1. Arvestades asjaoluga, et Narvas puudub objektiivsetel põhjustel sundüürnike probleem, lähtus kohaliku omavalitsuse tegevus munitsipaaleluruumide üürile andmisel  nende isikute vajadustest, kes soovisid parandada oma elamistingimusi, olid linna tööle tulnud spetsialistid või sotsiaalelamispinda vajavad isikud (üksikasjalikumalt on viimati nimetatud kategooria isikute eluasemega kindlustamist käsitletud lõigus 4.4.2.).   

Munitsipaaleluruumide üürile andmine spetsialistidele või isikutele, kes vajasid elamistingimuste parandamist, toimus mitte uusehituste arvelt, vaid munitsipaaleluruumide abil, mis vabanesid endiste üürnike väljatõstmise või surma tõttu. 

Vabanenud munitsipaaleluruumid tunnistati enne nende välja üürimist Narva Linnavolikogu otsusega mittevõõrandatavateks, eesmärgiga kasutada neid edaspidi üürilepingu alusel.

Tabel  15
 Arvelevõetud eluasemetingimuste parandamist vajavate isikute arv 
seisuga 31.12.2003
(alates  01.07. kuni 31.12)	seisuga 31.12.2004	seisuga 31.12.2005	seisuga 31.12.2006	seisuga 31.12.2007	seisuga 01.05.2008	
47	63	56	46	37	46	
Allikas: SA Narva Linnaelamu

Tabelist 15 nähtub, et eluasemetingimuste parandamist vajavate isikute arv püsib ligikaudu samal tasemel.  

Tabel   16 
Andmed üürile antud
munitsipaaleluruumide arvu kohta aastatel 2003 – 2007.
	2003
(alates 01.07. kuni 31.12)	2004	2005	2006	2007	
Tube
ühiskorterites (kommunaalkorterites) 	7	10	5	6	5	
Kortereid	1	9	15	14	33	
          nendest:						
välja üüritud kommunaalkorterite asustamisel 		5	10	5	1	
välja üüritud isikutele, kes on eluasemetingimuste parandamist ootavate isikute järjekorras 		1	4	5	10	
välja üüritud linna saabunud spetsialistidele 	1	3	1	4	22	
Allikas:  SA Narva Linnaelamu

Peamiseks probleemiks kohalikule omavalitsusele on vabanenud korterite edasisel käsutamisel asjaolu, et need eluruumid on mitterahuldavas seisukorras ja suurte üürivõlgadega. Lõpptulemusena on linn sunnitud neid avalikul enampakkumisel müüma, kuna puuduvad vahendid nende remondiks ja võlgade kustutamiseks.

Püstitades endale ülesande lahendada vähekindlustatud isikute, paljulapseliste perede ja teiste linnakodanike sihtrühmade eluasemeprobleeme, samuti säilitada munitsipaaleluasemefond, on kohalikul omavalitsusel otstarbekas linnaeelarvesse igaaastaselt planeerida  vahendeid vabanenud eluruumide probleemide lahendamiseks. 

4.4.1.2. Seisuga 01.05.2008 oli SA Narva Linnaelamu valitsemisel munitsipaalkorterite seas  42 ühist eluruumi, st kommunaalkoretrit, nendest:
•	2- toalist – 18 korterit
•	3- toalist – 13 korterit
•	4- toalist – 11 korterit

Edaspidiseks on otstarbekaks ühised korterid majutada.
Ühiste eluruumide üürnikele eraldise korteri üürile andmine (näiteks 1-toalise korteri , mis tihti vabastatakse), normaliseeriks nende elamistingimuste, ning vabastatud ühised korterid on võimalik anda elamistingimuste parandamist vajavate isikutele üürile.

4.4.1.3. Narva Linnavalitsuse Linnavara- ja Majandusamet realiseeris aastatel 2006-2007 kaks projekti, mis olid suunatud munitsipaaleluruumide renoveerimiseks eesmärgiga nende edaspidiseks üürimiseks linna tööle saabunud spetsialistidele.  
Linn sai SA-lt KredEx 50% hoonete renoveerimiseks kulutatud vahenditest, kahe projekti toetussumma oli kokku 1 399 259 krooni.

Selle tulemusena renoveeriti 15 vabanenud munitsipaalkorterit, mis üüriti välja tööle saabunud spetsialistidele: 
•	Narva Linnavalitsuse ametitesse  – 8;
•	linna koolidesse – 3;
•	haiglasse – 3;
•	Narva muuseumi – 1.

4.4.1.4. Viimasel aastakümnel Eestis läbi viidud eluasemereformi tulemusena on tekkinud olukord, kus 96% riigi eluasemesektorist on eraomandis. Enam kui 2/3 eluruumidest kasutavad nende omanikud elamispindadena. Üüritavate eluasemete turg ei ole tänase päeva seisuga suur, kuid üür on seejuures võrdlemisi kõrge. 

Vastavalt 2005. aastal Poliitikauuringute Keskuse PRAXIS poolt läbi viidud uuringule, on suurtes raskustes noored pered ja üksi elavad isikud, kes soovivad tulla eluasemeturule eesmärgiga lahendada iseseisvalt eluasemeküsimus, kuid ei ole võimelised seda tegema vahendite puudumise tõttu eluasemelaenu võtmiseks või korteriüüri maksmiseks. 

Tuleb arvestada asjaoluga, et eluaseme kättesaadavus on noorte perede jaoks eeldus eduka pere loomiseks, mille tagajärjeks on terve linnaühiskonna moodustumine ja riigi edukas areng tervikuna.

Sellega seoses on otstarbekas viia läbi erinevate sihtgruppide, esmakordselt noorperede, munitsipaaleluruumides vajaduste uuring ning Narva omavalitsuse võimaluste tingimuste loomist eluaseme kättesaadavuse tagamiseks analüüs.

4.4.1.5. Narva linna arengukavas 2008 – 2012, mis kinnitati Narva Linnavolikogu 26.09.2007. a määrusega nr 36, määratud järgmised tegevused eluasemevaldkonnas:

Strateegiline eesmärk 1.3: Linnaelanikele soodsate elutingimuste tagamine
Tegevussund 1.3.2: avaliku ja elamufondi munitsipaalse infrastruktuuri arendamine, olemasolevate objektide viimane vastavusse kaassaja nõuetele ning munitsipaalelamute ehitamise alustamine.

Planeeritud tegevused	Tegevuse planeeritud tähtaeg	2009
tuh. 
krooni
	2010
tuh.
krooni	2011
tuh.
krooni	Vastutav asutus	Partnerid	
Noorperedele ja spetsialistidele munitsipaalelamute projekteerimine	2010-2011		2000,0		Linna- vara- ja majan dusamet	SA Narva Linnaelamu	
Noorperedele ja spetsialistidele munitsipaalelamute ehitamine	2010-2011		25 000,0	20 000,0	Linna- vara- ja majan dusamet	SA Narva Linnaelamu	
Munitsipaalelamute renoveerimine	2008-2011	3 000,0	3 000,0		Linna- vara- ja majan dusamet	SA Narva Linnaelamu	

Eelpooltoodud ja programmdokumendis planeeritud tegevussuundi arvestades tõendatakse uuringute läbiviimise vajalikkust munitsipaaleluasemete vajaduse kohta teatud elanike sihtgruppidel, samuti uusehituse teostatavus - tasuvusanalüüsi koostamise vajalikkust..
Uute munitsipaaleluasemete ehitamise otstarbekuse tõendamise korral võib projekteerimine alata mitte varem kui 2010. aastal ning ehitus sellele vastavalt mitte varem kui 2011.-2012. aastatel.

4.4.2. SOTSIAALELURUUMIDE ÜÜRILE ANDMINE JA OLUKORRA ANALÜÜS 

4.4.2.1. Sotsiaaleluruumid – need on kohaliku omavalitsuse omandis olevad ruumid, mis on tunnistatud Linnavolikogu otsusega sotsiaaleluruumideks ja antakse isikutele, kes ei ole võimelised tagama endale või oma perele eluaset.

Sotsiaalhooldekande seadusest tulenevalt on eluasemeteenus sotsiaalteenuse liik, mille osutamist korraldab kohalik omavalitsus ja mida antakse abi vajavale isikule. Oma olemuselt on sotsiaaleluruumi võimaldamine ajutine abinõu kriisiolukorda sattunud isikutele. 

Käesoleval ajal teostatakse Narva linna poolt eluasemeteenuse osutamist ühiselamutes asuvate  ”sotsiaaleluruumi” staatusega tubade üürile andmisega.  
Tabel  17
Narva linna ühiselamutes 
asuvate sotsiaaleluruumide arv (perioodi lõpuks).

                        	2003	2004	2005	2006	2007	01.05.2008	
Sotsiaaleluasemete arv, tk.	358	429	533	609	670	713	
	Allikas: SA Narva Linnaelamu

Nagu ülaltoodud tabelist selgub, kasvab sotsiaaleluruumide arv pidevalt aastast aastasse.  

Sotsiaaleluruumide eraldamine toimub vastavalt 14.10.1998 kinnitatud Narva Linnavolikogu määrusele nr 63/31 ”Sotsiaaleluruumide andmise ja kasutamise kord Narva linnas”. 

Tabel 18
Sotsiaaleluruumide eraldamine
	2003 a.
(alates 01.07. kuni 31.12.)	2004	2005	2006	2007	01.05.2008	Kokku	
Üürile antud sotsiaaleluruume	72	110	155	202	114	80	733	
nende seast: 
Narva lastekodu kasvandikele eraldatud eluruumide arv 	5	24	21	20	19	2	91	
Allikas: SA Narva Linnaelamu

Nagu ülaltoodud tabelist 18 selgub, on eraldatud sotsiaaleluruumide arvul tendents suureneda – 2008. aasta 4 kuuga on juba eraldatud 80 sotsiaaleluruumi. Käesoleval ajal võib konstateerida,  et kohalik omavalitsus saab oma administratiivkohustusega hakkama. Kuid eksisteerivad välisfaktorid, mille toime tulemusena võib vajadus sotsiaaleluruumide järele osutuda suuremaks kohaliku omavalitsuse võimalustest.

Linnaelanike võimalused enda ja oma pere eluasemega kindlustamiseks on otseselt seotud üldiste tendentsidega eluasemeturul, elanikkonna sissetulekutest ja sõltub vabariigi majanduse üldisest seisundist. 
Viimase kahe aasta jooksul karmistunud pankade poliitika eluasemelaenude andmisel, suurenenud laenuintressid, kiire eluaseme- ja üürihindade kasv on loonud tingimused, kus osa elanikkonnast osutus võimetuks eluasemeprobleemiga iseseisvalt hakkama saama.   

Tabel 19
Sotsiaaleluruumi vajavate arvelevõetud isikute arv. 

seisuga 31.12.2003
	seisuga 31.12.2004	seisuga 31.12.2005	seisuga 31.12.2006	seisuga 31.12.2007	seisuga 01.05.2008	
128	171	149	88	75	61	
Allikas: SA Narva Linnaelamu

Antud tabel ei kajasta täielikult sotsiaaleluaset vajajate arvu, kuna sotsiaaleluruumi vajavate isikute arvelevõtmine ja ruumide kasutusse andmine toimub aasta jooksul. 

4.4.2.2. Munitsipaalühiselamute (kus sealhulgas asuvad ka sotsiaaltoad) haldamisega, sotsiaaleluruumide üürilepingute sõlmimise ja lõpetamisega, üürilepingute pikendamisega, sotsiaaleluruumide üürnike võlgnevuste küsimuste lahendamisega tegeleb SA Narva Linnaelamu.  

SA Narva Linnaelamu spetsialistide ühiselamute juhtimiskohustuste hulka kuulub nendes asuvate eluruumide hooldamise ja juhtimise korraldamine. 

Kuid faktiliselt teostatakse nende poolt sotsiaaleluruumide üürnike suhtes tegevust, mis eelkõige seisneb elanikele sotsiaalse iseloomuga teenuste osutamises:
•	abi lastekodulastel iseseisvasse ellu adapteerimisel;
•	vanurite ja tervisehäiretega inimeste abistamine (arsti väljakutsumine, toidu kohaletoimetamine, ravimiste ostmine jne.);
•	töö narkosõltlastega, kinnipidamiskohast vabanenud isikutega; 
•	erinevate sotsiaalteenuste suhtes konsulteerimine;
•	abi dokumentide, passi, pensioni jne. vormistamisel.

	Tabel 20 
 Munitsipaalühiselamute elanike 
sotsiaalmajanduslik olukord seisuga 01.01.2008.                        
Nr	Aadress	Tubade arv	Elanike arv	Saavad sotsiaalabi / lapsehool-dustasu 	Invaliidsus-pensionärid	Pensionärid	Töötavad isikud	Ilma sissetulekuta	Vabad eluruumid	
1	Vestervalli 17	160	210	33/5	50	19	46	18	7	
2	Energia 4	178	185	14/6	28	25	44	47	5	
3	Energia 6	178	201	6/1	24	33	58	46	6	
4	Rakvere 91	184	205	23/9	33	15	65	11	7	
5	Viru 3	178	192	26/7	33	25	31	41	4	
6	Kreenholmi 32	83	202	2/11	35	9	58	27	8	
7	Kreenholmi 40	81	203	5/17	54	5	68	7	10	
8	Puškini 26	88	108	2/3	8	32	44	3	2	
9	Võidu 17	178	247	16/2	31	33	82	32	7	
	Kokku	1308	1753	127/61	296	196	496	232	56	
Allikas: SA Narva Linnaelamu

Sisuliselt on eluasemeteenus abi liik, mida osutatakse kriisiolukorda sattunud isikule kui ajutist võimalust selle tagajärgede leevendamiseks. Ja sotsiaalhoolekande  ülesandeks nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil on isiku raskest olukorrast väljatoomine kõigi seadusandlike aktidega kehtestatud meetmete ja võimaluste kompleksi abil. 
Selleks peavad vastavad spetsialistid tegelema sellise isikute ja perede kategooriaga.  

Sotsiaaleluruumi vajavate isikute nimekirjas oli seisuga 01.06.08  61 inimest: neist 15 inimest – kinnipidamisasutustest, 19 inimest – välja tõstetud kohtuotsusega või omaniku nõudmisel. 

Sageli on sotsiaaleluruumi taotlejateks ilma kindla elukohata isikud ja öömajade kliendid, kes vajavad ühiskonda adapteerumiseks kindlasti kõrvalist abi. Nagu praktika näitab, ei ole nad võimelised iseseisvalt eluruumi üleval pidama ja igapäevaste probleemide lahendamisega toime tulema. 

Samuti kuuluvad taotlejate hulka isikud,  kes põevad mitmesuguseid haigusi (sealhulgas tuberkuloosi), kelle paigutamine ühiselamusse seab ohtu teiste elanike tervise. Ühiselamus puuduvad nende eraldi paigutamiseks võimalused. 

Samuti elavad ühiselamus inimesed, kes on oma tervisepuude tõttu sunnitud edasi liikuma ratastooliga. Olemasolevad ühiselamu eluruumid ning samuti üldkasutatavad ruumid ei ole kohandatud selliste isikute vajaduste rahuldamiseks.  

Taotlejate ja üürnikena esinevad samuti isikud, kes on kinnipidamisasutustest vabanenud ja vajavad sotsiaalset rehabilitatsiooni. 

Viimasel ajal näitavad kriminaalhooldusosakonna andmed seda, et teatud osal kinnipeetavatest on võimalik kinnipidamisasutusest ennetähtaegselt vabaneda, kuid üheks peamiseks vabanemise tingimuseks on eluaseme olemasolu. Reeglina küsivad vanglate sotsiaalametnikud omavalitsustelt garantiid antud kategooriale eluaseme andmise kohta. Linna jaoks seisneb põhiprobleem selles, et puuduvad võimalused anda väljaspool järjekorda elamispinda ennetähtaegselt vabanenutele ja luua praegustes ühiselamutes tingimused nende sotsiaalseks rehabilitatsiooniks. 

Tänaseni Narvas kehtiv sotsiaaleluaseme teenuse osutamise süsteem ei ole efektiivne ja korrektselt organiseeritud ning vajab kiiret reformimist, mille eesmärgiks on tingimuste loomine igakülgse abi saamiseks kriisiolukorda sattunud inimestele kompetentsetelt asutustelt ja isikutelt.
Sellega seoses on linnas täheldatav ilmne vajadus spetsialiseeritud majutuskeskuse järele, kus oleks loodud kõik tingimused isikutele sotsiaalteenuste kompleksi osutamiseks, sealhulgas ka eluasemeteenused.

Sellise majutuskeskuse klientideks võivad olla sissetulekuta isikud, isikud, kes on võlgade tõttu munitsipaaleluruumidest välja tõstetud, ilma kindla elukohata isikud, psüühiliselt haiged isikud, vanglast vabanenud isikud ja hooldekodude elanikud, kellega on kodukorra eeskirjade rikkumise tõttu leping lõpetatud. Nende isikute sotsiaalkeskusesse paigutamise peamiseks eesmärgiks oleks nende sotsiaalne rehabilitatsioon, neile igakülgse abi osutamine koos võimaluse andmisega edasiseks munitsipaaleluruumis elamiseks.   

Õigesti korraldatud eluasemeteenuse osutamise süsteem võimaldab suuremat sotsiaalhoolekandesüsteemi efektiivsust ja samal ajal motiveerib inimesi sotsiaalse rehabilitatsiooni kaudu asuma ümber ühest eluasemeliigist teise, mis on suuremate mugavustega. 

Munitsipaaleluase (korterid)

Munitsipaaleluase (toad ühiselamutes)

Sotsiaalmajutuskeskus 

Öömaja 

4.5. ÜLEVAADE MUNITSIPAALELURUUMIDE VÕÕRANDAMISE PROTSESSIST  JA OLUKORRA ANALÜÜS 

4.5.1. ÜLDINE ÜLEVAADE MUNITSIPAALKORTERITE MÜÜGIST 

Vastavalt Vabariigi Valitsuse poolt 15.06.2004. a vastu võetud Eluruumide erastamise seaduse  seadusetäiendustele ei ole alates 01. augustist 2004 erastamisobjektideks eluruumid, mis on esitatud seaduse § 9 punktis 1. Seaduse täiendused määratlesid, et osutatud eluruumide suhtes ei rakendata alates 1. augustist 2004. a. Eluruumide erastamise seadusest tulenevaid erisusi ja neid tohivad võõrandada kohalikud omavalitsused vastavalt volikogu poolt kinnitatud korrale.

23.12.2004 a. kinnitas Narva Linnavolikogu määrusega nr 61/47 ”Narva linna omandis olevate eluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise korra”.  

Nimetatud kord reguleerib nii üürilepingu alusel kasutatavate kui ka asustamata (vabanenud) munitsipaaleluruumide võõrandamist.  

Alates 01.01.2005. aastast (alates Narva linna omandis olevate eluruumide valdamise, kasutamise ja käsutamise korra jõustumishetkest) on üürilepingu alusel kasutatavate korterite müügihinda kindlaks määratud erastamishinna alusel, mida korrutati koefitsiendiga 3.  
20.10.2006 võeti Narva Linnavolikogu määrusega vastu nimetatud Korra muudatused, vastavalt millele üürilepingu alusel kasutatavate korterite müügihind määrati kindlaks erastamishinna alusel, mida korrutati koefitsiendiga 15. Müügihinna muutmise põhjustas järsk korterihindade tõus kogu vabariigi kinnisvaraturul.  

Nagu oli õiguskantsleri, kes teostas järelvalvet kohaliku omavalitsuse tegevuse üle munitsipaaleluruumide võõrandamisel, poolt kindlaks tehtud, kujutavad munitsipaaleluruumid endast avalikku vara, mille võõrandamishinna määramisel on kohalikul omavalitsusel õigus lähtuda ratsionaalsest kalkulatsioonist, kuna vara võõrandamine põhjendamatult madala hinnaga võib olla avalike huvidega vastuolus.

Munitsipaaleluasemete müügist laekus linnaeelarvesse: 

•	2005. aastal müüdi 141,5 korterit kogusummas	   	4 783 600 krooni
•	2006. aastal müüdi 71      korterit kogusummas	  	5 434 800 krooni
•	2007. aastal müüdi 117,5 korterit kogusummas		23 829 000 krooni

Tabel  21 
Narva linna omandis 
olevate eluruumide arvu muutumine.
01.07.2003	01.07.2004	01.07.2005	01.07.2006	01.07.2007	01.07.2008	
2083 korterit	1827 korterit	1696 korterit	1564 korterit	1505 korterit	1419 korterit	
Allikas: Linnavara- ja Majandusamet			

Diagramm 4

Ajavahemikul alates 01.07.2003. a. kuni 30.06.2008. a. müüs linn 676 eluruumi, millest 537 korterit müüdi üürnikele ja 135 korterit  asustamata (tühjade) korteritena. See tähendab, et võrreldes 2003. aastaga (5 aastaga) vähenes korterite arv 33%, seega kolmandiku võrra. 
Juhul, kui munitsipaalkorterite võõrandamine jätkub samas tempos, võib oletada, et 10 aasta pärast jääb Narva linn kohaliku omavalitsusena ilma sellisest olulisest elukeskkonna komponendist kui seda on linna elamuressurss. 

Antud asjaolu arvesse võttes, on käesoleva Arengukava raames otstarbekas käsitleda ja analüüsida koos Narva linna Arengukava 2008-2012 ja Narva linna Arengustrateegia aastani 2020 strateegiliste eesmärkidega munitsipaalkorterite edasise võõrandamise otstarbekust.

4.5.1.1. Munitsipaaleluruumid kujutavad endast avalikku vara, mille valdamine, kasutamine ja käsutamine peab toimuma lähtuvalt avalikest huvidest ning administratiivülesannetest, mis on määratletud riigi ja kohaliku omavalitsuse normatiivaktidega.

Munitsipaaleluasemefondi kui ressursi olemasolu on kohalikule omavalitsusele hädavajalik esmajoones administratiivsete kohustuste ja funktsioonide tõttu, mille täitmine on kohalikele omavalitsustele seadusandlusega pandud, samal ajal peavad need olema aluseks eesmärkide ja ülesannete täitmisel, mis on määratletud linna programmiliste dokumentidega. 

Narva linna Arengustrateegia aastani 2020, mis kinnitati Narva Linnavolikogu 16.08.2007. a määrusega nr 31 ja Narva linna Arengukava aastateks 2008-2012, mis kinnitati Narva Linnavolikogu 26.09.2007. a määrusega nr 36 (alates 25.09.2008 redaktsioonis), määratlevad:

Narva linna arenguvisioon aastani 2020  – ”... 2020. aastal on Ida-Virumaal kõige paremad tingimused elamiseks, töötamiseks ja õppimiseks loodud Narva linnas, sest: 

Kaasaegne infrastruktuur tagab narvalastele ja linna külalistele soodsa, turvalise ja mugava elukeskkonna, samuti loob võimalused ettevõtluse arenguks ja selle konkurentsivõime tõstmiseks.

Mitmekülgne ja efektiivne sotsiaalkaitsesüsteem, kultuuri, spordi ja tervisliku eluviisi valdkonna ning samuti noorsootöö organiseerimine võimaldab maksimaalselt katta linnaelanike vajadusi...”

Narva linna Arengustrateegia aastani 2020 määratleb järgmised strateegilised eesmärgid: 

 ”...Strateegiline eesmärk 1.3.: linnaelanikele on tagatud mugavad elutingimused. 

Tegevussuund 1.3.2: arendada välja ühiskondliku ja eluasemefondi munitsipaalinfrastruktuur, viia kaasaja nõuetega vastavusse olemasolevad objektid ja alustada munitsipaalelamuehitust...”

”...Strateegiline eesmärk 3.1: linnas on loodud efektiivne ja mitmekülgne sotsiaalkaitse süsteem 

Tegevussuund 3.1.1: sotsiaalasutuste materiaal-tehnilise baasi kaasaja nõuetele vastavusse viimine ja teenustespektri laiendamine abivajajatele, esmajoones vanuritele ja invaliididele...

Tegevussuund 3.1.2:  sotsiaalse kaitseta isikute rehabiliteerimise ja sotsiaaliseerumise tagamine...”

Analüüsides ülaltoodud Narva omavalitsuse edasisi arenguplaane, tuleb järeldada, et linn kavatseb tagada linnaelanikele maksimaalselt mugavad elamistingimused ning linna külalistele ja turistidele mugava kohalviibimise, luues selleks maksimaalselt efektiivse sotsiaalsüsteemi.

Võttes arvesse, et linnaelanike soodsa elukeskkonna üheks aluseks on igal perekonnal eluaseme olemasolu, on linna ülesandeks abivajajatele efektiivse eluaseme tagamise süsteemi loomine ja arendamine.
See tähendab seda, et linn peab antud eesmärkide saavutamiseks käsutama teatud ressursse ühetähenduslikult.

4.5.1.2. Tänase päeva seisuga valdab linn peaaegu 5% korterite üldarvust. Munitsipaaleluruumide müügi dünaamika peegeldab selle järkjärgulist vähenemist, samal ajal ei ole kohalik omavalitsus teostanud uute munitsipaaleluruumide ehitamist, sest selleks on olnud terve rida objektiivseid faktoreid ja esmajoones – ehituskulude tõus ning selle tagajärjel surve linneelarvele. Sellest tulenevalt tuleb olemasolevat munitsipaalelamufondi säilitada ja arendada, tagades sellega linna edasise arengu ja säilitades selles sotsiaalse tasakaalu. 

2005. aasta lõpus viis Sotsiaalministeerium kõigis omavalitsustes läbi uuringu munitsipaaleluruumide vajaduse väljaselgitamiseks. Uurimistulemustest selgus, et rohkem kui pooltel omavalitsustel on ilmne munitsipaaleluruumide defitsiit. 

Tabel 22
KOV-i uuringutulemused, mille eesmärgiks  
oli välja selgitada, kas nende käsutuses olevate 
munitsipaal- ja sotsiaaleluruumide arv on piisav, et katta vajadus nende eluruumide järele 
 
 	Kohalikud omavalitsused	Kokku	
	
Tallinn	Suur linn	Keskmine/väikelinn	vald
		
vajadus on väiksem kui on varu 
                     
                           arv
                 % väärtus				

25
13,6%	

25
11,2%	
varu vastab vajadusele

                          arv 
                % väärtus			

5
14,3%	

64
34,8%	

69
30,8%	
vajadus on suurem kui on varu 
                           arv
                 % väärtus	

1
100,0%	

4
100,0%	

30 
85,7%	

95 
51,6%	

130 
58,0%	
Kokku                                                                                arv
% väärtus	
1
100,0%	
4
100,0%	
35
100,0%	
184
100,0%	
224
100,0%	
Allikas: Munitsipaaleluasemete vajaduse uuring. Sotsiaalministeerium. Tallinn, 2006

Ülaltoodud asjaolusid arvesse võttes peab linn püüdma säilitada munitsipaaleluasemefondi olemasoleval tasemel. 

5. NARVA MUNITSIPAALELAMUMAJANDUSE HETKEOLUKORRA                                           SWOT-ANALÜÜS 

TUGEVAD KÜLJED:

•	võrdlemisi suur kohaliku omavalitsuse omandis olevate eluruumide hulk;
•	omandireformiga kaasneva sundüürnike probleemi puudumine; 
•	munitsipaaleluruume puudutavate andmete korrastamine Linnavara- ja Majandusameti ja SA Narva Linnaelamu poolt; 
•	teostatud on munitsipaalühiselamute osaline renoveerimine. 

NÕRGAD KÜLJED:

•	linna elamufondi kõrge amortisatsioonitase; 
•	elamumajandust reguleerivad kohaliku omavalitsuse normatiivaktid vajavad revideerimist; 
•	linnaeelarves ei jätku raha uute munitsipaaleluasemete ehitamiseks;
•	koostöö puudumine  kohaliku omavalitsuse ja erasektori vahel munitsipaalelamufondi suurendamiseks;
•	munitsipaalelamumajanduse ebapiisav eelarveline rahastamise vabanenud tubade renoveerimisel ja remontimisel edasiseks kasutusse andmiseks;
•	ebapiisav koostöö linna sotsiaalasutuste ja munitsipaalelamufondi haldajate vahel, et lahendada mitte ainult teatud elanikkonna kategooriate eluasemeküsimusi, vaid sotsiaalseid probleeme tervikuna; 
•	sotsiaalasutuse puudumine ilma eluasemeta isikute resotsialiseerimiseks; 
•	eluaseme kättesaamatus vähekindlustatud isikutele ja peredele ning kohalikul omavalitsusel ressursside puudumine nende probleemide lahendamiseks; 
•	kvaliteetsete eluasemete puudus spetsialistidele;
•	informatsiooni puudumine munitsipaaleluaset vajavate noorte perede, üksikvanurite jne. kohta.

RISKID:

•	üldise eelarvedefitsiidi tõttu munitsipaaleluasemete ülalpidamiskulude kärpimine;
•	sotsiaal-majandusliku olukorra halvenemine, mis võib endaga kaasa tuua munitsipaaleluasemete üürnike maksvõime languse;
•	noorte ja spetsialistide linnast lahkumise tõttu põhjustatud nõudluse puudumine munitsipaaleluasemete järele. 

VÕIMALUSED:

•	fondidest rahaliste vahendite kaasamine munitsipaal- ja sotsiaaleluasemete renoveerimiseks;
•	koostöö korraldamine kohaliku omavalitsuse ja erasektori vahel; 
•	soodustuste andmine erasektorile elamute ehitamisel, tänu millele linn saaks osa valmisehitatud eluruumide omandiõiguse või kasutamisõiguse.

6. LINNA MUNITSIPAALELAMUFONDI ARENGU VISIOON AASTANI 2020 

6.1. Visioon

Narva linna munitsipaaleluasemefond tagab aastaks 2020 maksimaalselt sihtrühmade võimaliku vajaduse eluaseme järele tänu vajalikus mahus ja kvaliteediga munitsipaaleluasemefondi olemasolule.

6.2. Strateegilised eesmärgid

Eesmärk 1. Munitsipaaleluasemefondi säilitamine, efektiivne kasutamine ja ülalpidamine. 

Eesmärk 2.  Erinevate sihtrühmade seas munitsipaaleluasemete vajaduse ja kohaliku omavalitsuse võimaluste uuring.

Eesmärk 3.  Munitsipaalelamufondi mahu vastavusse viimine erinevate sihtrühmade vajaduste ja kohaliku omavalitsuse võimalustega.

 Eesmärk 4.  Munitsipaalelamufondi kvaliteedi parandamine.

7. KOOSTÖÖ- JA FINANTSEERIMISVÕIMALUSTE ANALÜÜS 

Käesoleva arengukavaga püstitatud eesmärkide saavutamiseks tuleb esmajärjekorras kasutada finantsvõimalusi, mida pakub Eesti eluasemevaldkonna arengukava aastateks 2008-2013 ja selle realiseerimisplaan kohalikele omavalitsustele. 

Järgmisena tuleb kasutada ära võimalused, mida pakuvad Euroopa Liidu struktuurifondide finantseerimisprogrammid. 
Tuleb tõhustada koostööd munitsipaaleluasemefondi administreerimisega tegelevate asutuste ja isikute ning Sotsiaalabiameti vahel küsimustes, mis on seotud vähekindlustatud ja kodutute isikute eluasemeprobleemide lahendamisega. Tuleb kasutada ära üksikisikute ja mittetulundusühingute abi ning võimalusi sotsiaalselt kaitsetute isikute arvu vähendamiseks.

                 

8. REALISEERIMISKAVA  

Kasutatud lühendid:
LVMA				- Narva Linnavalitsuse Linnavara- ja Majandusamet 
LAÖA				- Narva Linna Arenduse ja Ökonoomika amet 
SAA				- Narva linna Sotsiaalabiamet 
SA Narva Linnaelamu		- Sihtasutus Narva Linnaelamu
Tingmärgid:
* - tegevust teostatakse, kuid rahalisi vahendeid selleks ei kulutata 

ees-märgi
nr	Projekti või tegevuse nimetus	Tegevuse planeeritud aeg	2008	Planeeritud
2009 aastaks, tuh. EEK	Planeeritud
2010 aastaks,
 tuh. EEK	Planeeritud
2011 aastaks,
tuh. EEK	Vastutav asutus	
Partner	Rahastamis-
allikas	
1	Üürimäärade väljatöötamine ja kinnitamine, nende rakendamine vastavalt seadusandluse nõuetele, munitsipaaleluruumi üürilepingu uue redaktsiooni väljatöötamine ja kinnitamine (vajadusel) )(juriidiline abi)
	2009-2010		50,0			LVMA	SA Narva
Linnaelamu	Linna eelarve	
1	“Narva linna omandis olevate eluruumide
valdamise, kasutamise ja käsutamise korra”
muudatuste väljatöötamine ja kinnitamine (Narva Linnavolikogu 23.12.2004 määrus nr 61/47)	2008-2011	*	*	*	*	LVMA	SA Narva
Linnaelamu
		
1	Munitsipaaleluruumide üürile andmise korra
väljatöötamine ja kinnitamine	2008-2009	*	*			LVMA 
	SA Narva Linnaelamu		
1	Sotsiaaleluruumide üürile andmise korra
väljatöötamine ja kinnitamine	2008-2009	*	*			
LVMA 

SAA, 
SA Narva Linnaelamu		
ees-märgi
nr	Projekti või tegevuse nimetus		2008	Planeeritud
2009 aastaks, tuh. EEK	Planeeritud
2010 aastaks,
 tuh. EEK	Planeeritud
2011 aastaks,
tuh. EEK	Vastutav asutus	
Partner	Rahastamis-
allikas	
1,3,4	Osalemine riiklikes programmides ja projektides, mis on suunatud elamumajanduse toetamiseks ja munitsipaal- üürielamufondi suurendamiseks 
	2008-2011					LVMA	LAÖA
SA Narva Linnaelamu	Linna eelarve,
fondid	
2	Uuringute läbiviimine uute munitsipaaleluasemete ehitamiseks vajalike ressursside kindlaksmääramiseks	2009-2011		*	*	*	LVMA
	SA Narva Linnaelamu		
2	Erinevate sihtrühmade seas munitsipaaleluasemete vajaduse ja kohaliku omavalitsuse võimaluste uuring 	2009-2011		*	*	*	LVMA
	SA Narva Linnaelamu		
3	Noorperedele ja spetsialistidele munitsipaalelamute projekteerimine (vastavalt Narva linna arengukavale 2008 – 2012)	2010-2011			2000,0		LVMA
	SA Narva Linnaelamu	Linna eelarve,
fondid	
3	Munitsipaalelamute noorperedele ja spetsialistidele ehitamine (vastavalt Narva linna arengukavale 2008 – 2012)	2010-2011			25000,0	20000,0	LVMA
	SA Narva Linnaelamu	Linna eelarve,
fondid	
4	Munitsipaaleluasemete renoveerimine
(vastavalt Narva linna arengukavale 2008 – 2012)	2008-2011		3000,00	3000,0		LVMA
	SA Narva Linnaelamu	Linna eelarve,
fondid	
3	Sotsiaalmajutusüksuse rajamine (vastavalt Narva linna arengukavale 2008 – 2012)	2009-2010					SAA			

9. KASUTATUD KIRJANDUS

•	Narva Linnavolikogu 17.10.2001 a. otsus nr 356/46 ”Munitsipaalühiselamute kasutamise programmi kinnitamine”. 

•	Poliitikauuringute Keskus PRAXIS (2004). Eluasemepoliitika üleminekuriikides. Tallinn.

•	Poliitikauuringute Keskus PRAXIS (2002). Eluasemepoliitika Euroopas ja Eestis. Tallinn.

•	Sotsiaalministeerium (2006). Munitsipaaleluasemete vajaduse uuring. Tallinn.

•	Sotsiaalministeerium (2003). Uurimisprojekt “Eluaseme kättesaadavus riskirühmadele”. Tallinn.

•	Eesti elamumajanduse arengukava 2008 – 2013, (Majandus- ja Kommukatsiooniministeerium).

•	Tallinna Linnavolikogu 07.10.1999.a otsus nr 242 ”Tallinna elamumajandust ja elamusuhteid käsitlev arengukava aastani 2010”.

•	Narva linna Arengustrateegia aastani 2020. Narva Linnavolikogu 16.08.2007. a määrus nr 31.

•	Narva linna Arengukava aastateks 2008– 2012. Narva Linnavolikogu 26.09.2007. a määrusega nr 36